Activitatea+4.+Escaladarea+conflictelor

  **Escaladarea conflictelor** este periculoasă, pentru că
 * astfel, conflictele pot scăpa de sub control;
 * din ce în ce mai puţine variante de acţiune stau la dispoziţie;
 *  violenţa este folosită din ce în ce mai mult;
 * în prim-plan nu mai stau soluţiile comune, ci victoria sau înfrângerea adversarului;
 * are loc o personificare a conflictului;
 * emoţiile devin mai importante decât raţiunea;
 * distrugerea devine scopul principal al acţiunii.

Friedrich Glasl a formulat nouă etape ale escaladării conflictelor, care descriu dinamica escaladării. Obiectivul central din cadrul aplanării constructive a conflictelor este de a confrunta escaladarea conflictelor cu etapele de de-escaladare, de a găsi răspunsuri şi alternative pentru fiecare etapă, de a reduce dimensiunile violenţelor sau de a le elimina cu totul şi de a ţinti cooperarea şi soluţiile prin negociere. În acest sens, o evaluare sensibilă şi realistă a conflictului este la fel de importantă ca şi planificarea conştientă a propriilor paşi. ====[Autor: Günther Gugel, Institut für Friedenspädagogik Tübingen ; Redactare: Ragnar Müller] ====

1. **Înăsprire:** Punctele de vedere se calcifică şi se izbesc unele de celelalte. Conştientizarea tensiunilor viitoare duce la încrâncenare. Cu toate acestea, mai există încă convingerea că tensiunile pot fi rezolvate la masa discuţiilor. Nu s-au format încă părţi sau tabere rigide. 2. **Dezbatere:** Are loc o polarizare a gândurilor, sentimentelor şi voinţei. Apare gândirea pe criterii "alb-negru" şi atitudinea de "superioritate-inferioritate". <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">3. **Acţiuni:** Credinţa că “nu mai ajută nici un fel de discuţii” creşte în importanţă, urmărindu-se o strategie a faptelor deja făcute. Empatia cu “celălalt” se pierde, creşte pericolul interpretărilor greşite. <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">4. Images/Coaliţii: “Bursa zvonurilor” este în fierbere, se construiesc stereotipuri şi clişee. Părţile se manevrează reciproc în roluri negative şi se combat. Are loc campania de strângere a susţinătorilor. <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">5. **Pierderea bunului renume**: Se ajunge la atacuri publice şi directe (interzise), care vizează pierderea bunului renume de către adversar. <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">6. **Strategii de ameninţare**: Ameninţările reciproce iau amploare. Se dau ultimatumuri, ceea ce amplifică procesul de escaladare a conflictului. <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">7. **Distrugeri limitate**: Adversarul nu mai este văzut ca entitate umană. Se face apel la unele acţiuni de distrugere limitată, ca răspuns "potrivit". Inversarea valorilor: stricăciunile relativ mici sunt considerate deja a fi câştiguri. <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">8. **Disipare:** Distrugerea sistemului inamic constituie scopul principal. <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">9. **Împreună în prăpastie:** Se ajunge la o confruntare totală, fără cale de întoarcere. Distrugerea adversarului cu preţul autodistrugerii este şi ea luată în considerare. <span style="color: #000000; font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10px;">[din: Friedrich Glasl: Konfliktmanagement. Ein Handbuch für Führungskräfte und Berater. 2. Aufl., Bern/Stuttgart 1992]
 * <span style="color: #000000; font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 13.3333px;">[[image:Picture5.png width="129" height="214" align="left"]]Cele nouă etape ale escaladării conflictelor, după Friedrich Glasl **